Lisa 1 Haapsalu Linnavalitsuse korraldusele                                                                                      
„Detailplaneeringu algatamine (Rohuküla sadam 8, Rohuküla, Haapsalu linn)“

Rohuküla sadam 8 kinnistu detailplaneeringu
LÄHTESEISUKOHAD
Rohuküla, Haapsalu linn

1.	Planeeringu eesmärk 
Detailplaneeringu eesmärk on muuta Ridala Vallavolikogu 13.01.2010 otsusega nr 30 kehtestatud Rohuküla sadama detailplaneeringut Rohuküla sadam 8 kinnistu osas, et suurendada kinnistule määratud ehitusõigust krundile täiendavate tootmishoonete püstitamiseks. 

Planeeritavale krundile määratakse ehitusõigus, arhitektuursed tingimused hoonete püstitamiseks, krundi teenindamiseks vajalike tehnovõrkude põhimõttelised asukohad, lahendatakse haljastuse- ja heakorrapõhimõtted ning liiklus- ja parkimiskorralduse määramine. Detailplaneeringu koostamisel analüüsitakse sadamaala infrastruktuuri toimimispõhimõtteid ning arvestatakse sadama logistilise tegevuse tagamisega, et tagada sujuv ja efektiivne tööprotsess. Riigilaevastik täidab riigi veesõidukite (välja arvatud Kaitseväe ja Kaitseliidu veesõidukite registris olevate veesõidukid) ja ujuvmärgistuse haldamise, jäämurdetööde teostamise ning lootsiteenuse osutamise ja arendamisega seotud ülesandeid.

Andmed planeeritava maa-ala kohta

Planeeringuala suurus on 0,64 ha. 

Planeeringuala hõlmab riigiomandis olevat Rohuküla sadam 8 kinnistut (katastritunnusega 67401:001:0739), mille sihtotstarve on 100% tootmismaa ning pindala on 6135 m². Kinnistu on hoonestatud. Antud alal kehtib Ridala Vallavolikogu 13.01.2010 otsusega nr 30 kehtestatud Rohuküla sadama detailplaneering.

Kinnistule ulatuvad järgmised seadusejärgsed kitsendustest ja kaitsevööndid: 
•	ranna piiranguvöönd;
•	ranna ehituskeeluvöönd;
•	raadiosidemast;
•	sideehitis maismaal;
•	elektrimaakaabelliin.

2.	Arvestamisele kuuluvad planeeringud ja projektid
2.1	Haapsalu linna üldplaneering, kehtestatud Haapsalu Linnavolikogu  27. septembri 2024 otsusega nr 162;
2.2	Rohuküla sadama detailplaneering, kehtestatud Ridala Vallavolikogu 13.01.2010 otsusega nr 30.
Detailplaneeringu koostamise eesmärk on kooskõlas kehtiva üldplaneeringuga. 

3.	Nõuded koostatavale planeeringule
3.1	Planeerimisseaduse § 130 kohane haldusleping planeeringu koostamisest huvitatud isikuga (arendajaga) sõlmitakse enne detailplaneeringu koostamise algatamist. Detailplaneeringut võib koostada asjakohase eriala kõrgharidusega ja piisava töökogemusega või vastava kutsega isik (edaspidi planeerija), arvestades planeeringu liiki ja eesmärki.
3.2	Detailplaneeringu koostamisel lähtuda Riigihalduse ministri 17. oktoobri 2019 määrusest nr 50 „Planeeringu vormistamisele ja ülesehitusele esitatavad nõuded“ (vt https://www.riigiteataja.ee/akt/122102019001);
3.3	Detailplaneeringu koostamisel arvestada Haapsalu Linnavalitsuse 26. oktoobri 2022 määrusest nr 10 „Detailplaneeringukohaste rajatiste väljaehitamise ja väljaehitamisega seotud kulude kandmise kokkuleppimise kord“ (vt https://www.riigiteataja.ee/akt/402112022032). Määruse kohane notariaalne leping sõlmitakse arendajaga enne detailplaneeringu vastu võtmist Haapsalu Linnavalitsuse poolt.
3.4	Detailplaneering koostada digitaalselt mõõdistatud topo-geodeetilisel alusplaanil täpsusastmega M 1:500. Alusplaan kooskõlastada enne planeeringu koostamise alustamist linnageodeediga.

4.	Planeeringus esitada:
4.1	Olemasoleva olukorra iseloomustus planeeritaval alal ja selle lähiümbruses.
4.2	Kontaktvööndi analüüs, kus käsitleda:
4.2.1	kontaktvööndi detailplaneeringute põhimõtteid, püstitatud hoonete ehitusõigust, kruntide kasutustingimusi, piirdeaedade lahendusi, juurdepääsude, parkimise ning tehnovõrkude lahendusi.
4.3	Planeeritava maa-ala ruumilise arengu eesmärkide kirjeldus, sh ruumilise keskkonna analüüsile tuginedes väärtused, mida soovitakse saavutada kvaliteetse ruumilise keskkonna kujundamisel. Detailplaneeringus tuleb kavandada kogu käsitletava ala terviklahendus – hoonestuse, teede, parkimise, tehnovõrkude, haljastuse jms vajalik lahendus, arvestades üldplaneeringus kavandatuga. 
4.4	Planeeringulahenduse põhjendused. Planeeringus kavandatu kirjeldus, kus esitada planeeringu koostamise käigus valitud ruumilised lahendused ja nende valiku põhjendused. Kirjelduses käsitleda:
4.4.1	planeeritud maa-ala krundijaotust. 
4.4.2	hoonestusalade ja hoonete paiknemise ning suuruse kavandamise põhimõtteid. Määrata hoonestusalad ning siduda need krundipiiridega.
4.4.3	ehitusõigust, hoonete kasutusotstarbeid ning hoonete ja katastriüksuse koormusnäitajaid. Uute hoonete kavandamisel peab arvestama asukohast tulenevate põhimõtete ja piirangutega, lähiala planeeringute ja projektidega ning uus hoonestus peab moodustama ruumilise terviklahenduse nii kavandataval alal kui ka piirkonnas laiemalt. 
4.4.4	vertikaalplaneerimise põhimõtteid;
4.4.5	haljastuse rajamise ja heakorra tagamise põhimõtteid;
4.4.6	teede ja tehnovõrkude planeerimise põhimõtteid;
4.4.7	liikluskorralduse ja parkimise korraldamise põhimõtteid, sh parkimiskohtade vajaduse arvutust;
4.4.8	avaliku ruumi planeerimise põhimõtteid;
4.4.9	kehtivaid ja planeeritud kitsendusi;
4.4.10	kavandatu vastavust planeeritava maa-ala ruumilise arengu eesmärkidele;
4.4.11	kavandatu mõju lähipiirkonna ruumilisele keskkonnale ja selle arenguvõimalustele ning avalikele huvidele ja väärtustele;
4.4.12	vajadusel teisi planeeringu ülesannete elluviimise põhimõtteid.
4.5	Ehitusprojekti koostamise ja ehitamise nõuded, kus esitada ehitise projekteerimiseks ja ehitamiseks arhitektuuri- ja muud nõuded, mis tagavad sobiva ja piirkonna eripära arvestava ehitise ehitamise parimal viisil. Nõuetes käsitleda:
4.5.1	hoonete olulisemaid arhitektuurinõudeid;
4.5.2	rajatiste ehitus- ja kujundusnõudeid;
4.5.3	täiendavate uuringute vajadust;
4.5.4	täiendavate kooskõlastuste hankimise ja koostöö vajadust;
4.5.5	teisi nõudeid ehitusprojekti koostamiseks ja ehitamiseks.
4.6	Detailplaneeringu algatamise lähteülesandes esitatud nõuetele vastavuse kirjeldus. 
4.7	Planeeritavate kruntide ehitusõigus:
4.7.1	krundi kasutamise sihtotstarve määrata detailplaneeringus. Määrata hoonete lubatud kasutusotstarbed.
4.7.2	hoonete lubatud suurim arv krundil: määrata detailplaneeringus; 
4.7.3	hoonete lubatud suurim kõrgus maapinnast: määrata detailplaneeringus;
4.7.4	hoonete suurim lubatud ehitisealune pindala: määrata detailplaneeringus.
4.8	Arhitektuurinõuded ehitisele:
4.8.1	anda soovituslikud tingimused planeeritavale alale kavandatavate hoonete arhitektuurse laadi kohta;
4.8.2	katuse harjajoon: vajadusel määrata detailplaneeringus; 
4.8.3	välisviimistlusmaterjalid: määrata detailplaneeringus. 
4.9	Haljastuse ja heakorra põhimõtted:
4.9.1	määrata planeeritava haljastuse põhimõtted. Haljastuse kavandamisel lähtuda soojussaarte vältimise põhimõttest; 
4.9.2	piirded ja väravad – määrata piirete tüüp, soovitavad materjalid, kõrgus jms.
4.9.3	vertikaalplaneerimise põhimõtted: anda maapinna ja kavandatavate kõvakattega alade põhimõtteline vertikaalplaneerimise lahendus. Sademevee juhtimine naaberkruntidele ei ole lubatud. 
4.9.4	määrata krundi haljastatud pinna osakaal.
4.10	Liiklus- ja parkimiskorraldus:
4.10.1	parkimine lahendada krundisiseselt, parkimiskohtade arv määrata detailplaneeringus;
4.10.2	lahendada juurdepääsud kruntidele. 
4.10.3	esitada transpordimüra tasemete analüüs ning leevendamise lahendused.
4.10.4	Haapsalu linn ei võta kohustust juurdepääsutee väljaehitamiseks.
4.11	Tehnovõrkude ja -rajatiste asukohad:
4.11.1	esitada olemasoleva olukorra iseloomustus;
4.11.2	tehniline taristu (teed, tehnovõrgud jms) peab olema kavandatud võimalikult maakasutust säästvalt (nt koridoride ühildamine, maakasutuse killustatuse vältimine) ning vältima piirkonna ilme olulist muutmist. Lähtuda olemasolevast transpordivõrgustikust ja tehnovõrkudest ning olemasolevate võrkudega ühendamise võimalustest.
4.11.3	arvestada sadama spetsiifiliste funktsioonidega, näiteks kauba laadimise ja laevandusprotsessidega. Arvestada erinevate transpordivahendite kasutusest tulenevate nõuete ning piirangutega, et tagada liiklejate ohutus.
4.11.4	tehnovõrkude lahendus koostada võrguvaldajate tehniliste tingimuste alusel ning kooskõlastada tehnovõrkude valdajatega;
4.11.5	lahendada tuletõrjeveevarustus;
4.11.6	määrata tehnovõrkude kaitsevööndid.
4.11.7	Haapsalu linn ei võta endale kohustust kavandatavatele kruntidele vajalike tehnovõrkude väljaehitamiseks.
4.12	Keskkonnatingimused planeeringuga kavandatu elluviimiseks. Lahendada jäätmekäitluse korraldamine.
4.13	Vajadusel määrata servituudivajadusega alade asukohad koos kirjelduse ning mõõtudega.
4.14	Kuritegevuse riske vähendavate nõuete seadmine: lahendada vastavalt EV standardile 809-1:2002.

5.	Detailplaneeringu koosseis 
5.1	Situatsiooniskeem;
5.2	Tugiplaan  M 1:500;
5.3	Kontaktvööndi analüüs (vabas mõõtkavas);
5.4	Detailplaneeringu põhijoonis M 1:500;
5.5	Tehnovõrkude koondplaan M 1:500;
5.6	Detailplaneeringu lahenduse mahuline illustratsioon;
5.7	Seletuskiri.

6.	Koostöö planeeringu koostamisel
6.1	Detailplaneering koostatakse koostöös valitsusasutustega, kelle valitsemisalas olevaid küsimusi detailplaneering käsitleb (PlanS § 127 lg 1);
6.2	Detailplaneeringu koostamisse kaasatakse isikud, kelle õigusi võib planeering puudutada, ja isikud, kes on avaldanud soovi olla kaasatud (PlanS § 127 lg 2);
6.3	Planeeringu koostaja teeb koostööd olemasolevate või kavandatavate tehnovõrkude omanike või valdajatega ning naaberkruntide omanikega.

7.	Detailplaneeringu esitamine ja kooskõlastamine
Detailplaneeringu projekt (paberkandjal ja pdf-failidena, lisaks joonised dwg-failidena) esitatakse linnavalitsuse maa- ja planeerimisosakonnale:
7.1	detailplaneeringu läbivaatamiseks ja lähteülesandele vastavuse kontrollimiseks; 
7.2	detailplaneeringu kooskõlastamiseks ja koostöö tegemiseks järgmiste asutustega: AS Saarte Liinid, Maa- ja Ruumiamet, Keskkonnaamet, Terviseamet, Päästeamet ja Transpordiamet;
7.3	kooskõlastatud detailplaneeringu vastuvõtmiseks ja avaliku väljapaneku ning avaliku arutelu korraldamiseks;
7.4	detailplaneeringu kehtestamiseks.

Detailplaneeringu eeldatav menetlemise aeg kuni kehtestamiseni on kuni 3 aastat.
Kooskõlastatud planeering esitatakse Haapsalu Linnavalitsusele:
•	üks eksemplar paberkandjal;
•	andmekandjal pdf- ja dwg-failina.